A gyülekezetépítés, közösségépítés
szervezeti kérdései
a Presbitérium működésének
összefüggésében

Hajdú Zoltán Levente
szóládi református lelkipásztor
előadása

a Mezőföldi Református Egyházmegye 
dél(g)i gyülekezeti körzetének presbiteri találkozóján a
Tinódi Lantos Sebestyén Református Általános Iskola és
Alapfokú Művészetoktatási Intézmény dísztermében

Enying, 2010. április 15.

I.	BEVEZETÉS

1. A legalapvetőbb kérdés									

•	Mi a célja a gyülekezetednek?

o	Megszokott válaszkísérletek:
•	A túlélés
•	Az anyagi biztonság
•	Legalább a jelen állapotok fenntartása

•	Nem a személyes lelkiállapotodat tükrözik ezek a válaszok?

2. A valódi legalapvetőbb kérdés								

•	Mi a célja a te személyes hívő életednek?

o	A helyes (CÉLTUDATOS) válasz:
•	Egyre mélyebb kapcsolatba kerülni Istennel Krisztus által
•	Egyre többet elfogadni hittel és értelemmel az Ő Kijelentéséből
•	Egyre inkább képessé válni Krisztus továbbsugárzására
•	Személyes életemben,
•	Gyülekezeti közösségemben,
•	A kívülállók felé

3. A gyülekezeti munka, a gyülekezeti célok alapja a megerősödő személyes hit	

•	Tehát:
o	A gyülekezet elsődlegesen nem:
•	Hagyományőrző kör,
•	Gazdasági társaság,
•	Morálfilozófiai (erkölcsrendészeti) önképző,
•	De még csak nem is baráti társaság!

o	A gyülekezet elsődlegesen
•	kereső és hitben élő emberek 
•	Krisztus-központú, azaz keresztyén közössége
•	Keresztyén (cristianoV) = Krisztushoz tartozó

o	Amikor a gyülekezet közösségileg felismert elsődleges célja
•	az egyéni és közösségi krisztusi hit és hitélet építése, erősítése, 
•	onnantól kezdve nyer valódi értelmet minden további „építkezés” is:
•	Épületek,
•	Anyagi gyarapodás,
•	Beleértve a gyülekezeti munkaszervezést is!

1. oldal
4. A bevezetés összegzése									

•	A gyülekezeten belüli munkaszervezésnek
o	csak akkor van értelme,
o	csak akkor fogja valóban a gyülekezetet (krisztusi közösséget) építeni,
o	ha minden további célt megelőzően az elsődleges és legalapvetőbb cél
•	a tagok személyes hitéletének 
•	és a gyülekezet közösségi hitéletének erősítése!
•	ÁBRA:
o	pontok (gyülekezeti tagok) a kör kerületén
o	a középpont Krisztus
o	minél közelebb kerülünk a középponthoz
o	annál közelebb kerülünk egymáshoz is.

II.	PRESBITÉRIUMI „ALAPISMERETEK”

1. Mi a presbitérium?

•	A gyülekezet vezető testülete
o	A gyülekezeti önkormányzatiság képviselő-testülete

2. Hogyan jön létre a presbitérium?

•	6 évenkénti, gyülekezeti jelölésen alapuló, titkos választással
o	pontosan úgy, mint a települési önkormányzatok képviselő-testülete

3. Kik a presbitérium tagjai?

•	18 évnél idősebb, konfirmált, aktív egyháztagok
o	akiket a presbiteri szolgálatra jelöltek,
o	akik a jelölést – megismerve az általános elvárásokat – elfogadták
o	akiket a gyülekezet közössége szabályosan (gyülekezeti közgyűlés keretében megtartott titkos választás) megválasztott
o	akik a szolgálatuk kezdetén a gyülekezet szolgálatára esküt tettek

4. Mit csinál a presbitérium?

•	A ciklus elején felméri a gyülekezet adott helyzetét
•	Kitűzi a gyülekezetépítésben szükséges célokat
•	A célok megvalósítására nézve munkarendet alakít ki
•	A tevékenységeket munkaterületekre osztja
•	A munkaterületekre további személyeket (gyülekezeti csoportokat) von be
•	Tevékenységét folyamatosan felülvizsgálja, szükség szerint korrigálja

2. oldal
III.	DELEGÁLÁS

1. A fogalom jelentése és tartalma								

•	A szó általános értelme: „meghatalmazottként elküld, kiküld”
o	A gyülekezeti életnek számos munkaterülete van:
•	Katechetika (hitoktatás)
•	Diakónia (szeretetszolgálat)
•	Igeszolgálat
•	Gazdasági ügyek
•	Infrastrukturális fejlesztések
•	Épületek környezetének rendben tartása
•	Kapcsolattartás (régió, testvérgyülekezet, egyházmegye, stb.)
•	Kultúra, egyéb programok, stb.
o	A gyülekezeti élet munkaterületei olyan sokrétűek és összetettek, hogy ad-hoc döntésekkel, cselekvésekkel távlatosan nem lehet működtetni a gyülekezetet!
o	A presbitérium által legfontosabbnak ítélt helyi gyülekezeti munkaterületekre tehát „delegáltakat”, azaz meghatalmazottakat kell kinevezni, akik felelős (a presbitériumon keresztül a gyülekezet egész közösségének felelős!) szervezői és vezetői.
•	Példák:
•	Gyermekmunka vezetője
•	Gazdasági vezető
•	Építési ügyek (bizottság) vezetője
•	Látogatások szervezője,
•	Kulturális tevékenység szervezésének vezetője
•	Stb. (helyi igények szerint bővíthető)

2. A delegált feladata										

•	Pontosan meghatározott tevékenységi körben tevékenykedik
o	Pl.: építési ügyek, vagy látogatások, stb.
•	Tevékenységére a felhatalmazást, megbízást a presbitériumtól kapja
•	Tevékenységéről a presbitérium felé rendszeresen beszámol

•	A tevékenységgel megbízott személy a feladat elvégzésébe további személyeket vonhat be
o	További személyek vonódnak be ezáltal a gyülekezet életének működésébe, 
o	ráadásul nem esetlegesen, hanem a gyülekezet működési rendjébe illeszkedően

•	A delegált tehát
o	a gyülekezet legalapvetőbb célkitűzésének megfelelő (azaz hívő) ember kell legyen, 
o	aki a konkrét feladat elvégzéséhez elengedhetetlen szaktudással is bír

3. oldal
3. A delegálás alapvető kritériuma								

•	A delegált
o	a megbízatását a gyülekezet által választott testülettől, azaz a Presbitériumtól kapja, 
o	így szervezeti (strukturális) összefüggés van
•	a gyülekezet 
•	és a gyülekezeti feladatot elvégző személy, illetve személyek között.

IV. KOORDINÁCIÓ

1. A gyülekezeti munkaterületek a mindennapi működés folyamatában			

•	A gyülekezeti munkaterületek (amelyekről fentebb már volt szó)
o	nem elszigetelt tevékenységi körök, 
o	hanem tudatosan szervezett egységben kell lenniük a gyülekezet legalapvetőbb célkitűzésével: 
•	a személyes 
•	és közösségi hitélet építésével!

o	Azaz – egy konkrét és gyakorlati példával megvilágítva:
•	Aki a füvet lenyírja a templom körül, az nem valami másodrendű munkát végez, hanem azt teszi lehetővé, hogy a templom (kulturált körülmények között) megközelíthető legyen.
•	Tevékenysége azért építő, gyülekezetépítő, mert 
•	a templom külső rendje által 
•	a gyülekezet belső rendjét mutatja fel.

2. A rész és az egész összefüggése								

•	Nagyon fontos, hogy
o	amikor valaki valamilyen rész-feladatot megkap és elvállal, 
o	akkor világosan lássa az összefüggést 
•	a saját tevékenysége 
•	és a gyülekezet egységes közös tevékenysége (a megváltó Krisztusról való bizonyságtétel) között.

4. oldal
•	A koordináció tehát:
o	a gyülekezeten belüli tevékenységi körök, 
o	valamint a gyülekezeten belül tevékenykedő személyek tevékenységének 
•	összehangolását, 
•	tudatos egységgé szervezését jelenti.

o	Hogy minden tevékenység illeszkedjen a legalapvetőbb cél munkálásához,
o	s minden gyülekezeti tevékenységet végző személy tisztában legyen azzal, hogy munkájával 
•	a gyülekezet legalapvetőbb célját szolgálja,
•	mindazokkal együtt, közösen és közösségben, 
•	akik vele együtt, de esetleg más-más munkaterületeken dolgoznak 
•	a gyülekezet építésében.

3. Koordináció és kommunikáció								

•	A koordináció tehát 
o	nem csak a munkaszervezést, 
o	hanem annak a szolgálattevők, s ugyanakkor a gyülekezet egésze felé történő 
o	tudatos kommunikációját is jelenti.

•	Ezért érdemes és fontos
o	presbiteri gyűléseket havonta tartani,
o	negyedévente pedig egyházközségi közgyűléseket, 
•	ahol a három fő gyülekezeti munkaterületről beszámoló hangzik el a gyülekezet közössége felé:
•	A lelki élet eseményeiről,
•	A beruházásokról, fejlesztésekről, programokról,
•	A gazdasági folyamatokról.

5. oldal
V.	BEFEJEZÉS

1. A távlatos tervezés jelenti a pillanatnyi problémák valós megoldását			

•	Ha a gyülekezetben 
o	csak egy adott szükséghelyzettől vezérelve próbáljuk 
o	mindig csupán az aktuálisan legégetőbb problémát megoldani, 
o	akkor folyamatosan frusztráltak, elégedetlenek leszünk: 
o	mert nincs távlat, nincs közösen meghatározott, hosszú távú cél!

•	Tehát: egy pillanatra függetlenítve magunkat az adott helyzet aktuális problémáitól, szükséges, hogy a presbitérium átgondoltan kialakítsa 
o	a gyülekezet gyülekezetépítési stratégiáját,
o	ehhez létrehozza a rész-feladatok elvégzésének struktúráját, a gyülekezet működését biztosító szervezetet,
o	munkatársakat keressen és állítson be a munkába 
•	elsődlegesen a presbitereket, hiszen erre tettek esküt!
o	összehangolja a tevékenységeket,
o	tudatosítsa annak végzőiben, hogy egy közös gyülekezeti cél munkásai
o	tájékoztassa a gyülekezet közösségét a gyülekezetben folyó tevékenységekről

2. Ember tervez, Isten végez									

•	De soha senki, se lelkipásztor, se gondnok, se presbiter ne tévessze szem elől, hogy
o	a gyülekezet működésének, létének legalapvetőbb célja az Élő Isten dicsőítése, 
o	aki kegyelmes szeretetével hív el és használ fel ma is embereket az Ő szolgálatára!

•	Ahogy a gyülekezetépítésben 
o	az emberi cselekvés szükségszerűségét,
o	de ezen túlmutatóan a valódi tartalom mibenlétét Pál apostol olyan találóan megfogalmazza: 
„… ki-ki úgy szolgál, ahogy megadta neki az Úr. 
Én plántáltam, Apollós öntözött, 
de a növekedést az Isten adja.” 
                                                            (1Kor 3:5/b-6/a.)

3. Összefoglalás

•	Adjon a jelent lévő presbiter testvérek gyülekezeteinek is a Mindenható Isten 
o	ilyen áldott és összehangolt, 
o	közös, közösségi munkában megélt 
o	hitbeli, Lélek szerinti növekedést.