Hajdú Zoltán Levente
Gyülekezeti tisztújítás 2011
közelebb a gyülekezetekhez

Miért választunk presbitériumot? 
Mert muszáj? Mert megint eltelt hat év? Vagy azért, mert szeretnénk, ha a gyülekezetünk élén egy hitében, hitéletében, ugyanakkor gyülekezeti aktivitásában példamutató, ezen felül pedig szakszerű szervezettséggel működő testület állna?
Én az utóbbi mellett teszem le a voksom! És ehhez a célkitűzéshez igyekszem néhány gyakorlati példával hozzájárulni, melyek – a száraz törvényi előírásokon túlmutatóan, amelyekbe nem is szeretnék belemenni, hiszen azok az egyházi törvénytárból kikereshetőek, elolvashatóak – elősegíthetik a presbiterválasztás, a felálló új presbitérium gyülekezeti beágyazottságát, közösségi elfogadottságát.

Megkérdezzük a gyülekezetet?
Vonatkozó egyházi törvényünk azzal a szófordulattal él, hogy a jelöltek személye tekintetében a Választási Bizottság „széles körűen tájékozódik a gyülekezetben”. De hogy mit is jelent ez a széles körű tájékozódás, mi mindent foglalhat magában, arra nézve már nem kapunk törvényi útmutatásokat. Így jól tesszük, ha megtöltjük a törvény adta lehetőséget valódi, a gyülekezetet megmozgató, felpezsdítő tartalommal! Méghozzá úgy, hogy megkérdezzük a gyülekezet közösségét, azaz kérdőívet bocsátunk ki – bocsát ki a Választási Bizottság a gyülekezetben, amelyben témakörüket tekintve az alábbi kérdéscsoportok szerepelhetnek:
-	mik a jó presbiter / presbitérium ismérvei?
-	mik a presbiter / presbitérium legfontosabb feladatai?
-	mit várok a presbitertől / presbitériumtól általában, illetve a konkrétumok szintjén?

És miért is fontos egy ilyen kérdőív? Azért, mert a gyülekezeti tagokhoz személyes közelségbe kerül a presbiterek, a presbitérium megválasztásának eseménye, abban a vonatkozásban is, hogy átgondolják, hogy kiket is választanak, illetve, hogy mire is választják majd meg őket.
A kérdőívek beérkezett válaszit a Választási Bizottság tagjai összegzik, egységes formába szerkesztik, ami által maguk a későbbi jelöltek is konkrétan szembesülhetnek azzal, hogy mit vár el tőlük, mint leendő presbiterektől, mint leendő presbitériumtól a saját gyülekezetük közössége.

És mit mond a Biblia?
Természetesen alapvető jelentőségű, hogy mit mond a Biblia, mit mondanak az újszövetségi levelek a gyülekezetek vezetőiről, azon belül is a presbiterekről! A Választási Bizottság ezeket a bibliai útmutatásokat is egy csokorba szedheti, hogy ezzel is segítse a presbiteri szolgálattal kapcsolatban tájékozódni kívánó leendő presbiterjelölteket.

És mit mondanak egyházi törvényeink?
Végül, de nem utolsó sorban az egyházi törvényi előírások, elvárások ismertetése is a Választási Bizottság feladata, mert így – a bibliai útmutatások, a gyülekezeti elvárások és az egyházi törvényi előírások révén – teljes körű megalapozást kaphatnak a presbiterjelöltek a szolgálatukra vonatkozóan.

És hogy néz ez ki a gyakorlatban?
A gyülekezeti kérdőív összegzett elvárásai, a bibliai útmutatások és a törvényi előírások alapján a Választási Bizottság összeállít egy egységes dokumentumot, amely a jelölés folyamatában jelöltté váló személy nyilatkozatával zárul. Ez a nyilatkozat arra vonatkozik, hogy a gyülekezetnek a presbiteri szolgálatra vonatkozó elvárásait, valamint az ezzel kapcsolatos bibliai útmutatásokat, egyházi törvényi előírásokat megismerte, elfogadta és esetleges megválasztása után a presbiteri szolgálatra nézve önmagára kötelezőnek tartja.
Így azt a gyülekezetekben gyakori problémát is orvosolhatjuk, hogy a jelöltek valójában nem is tudják, hogy mire is vállalkoznak, amikor elfogadják a jelölést a presbiteri szolgálatra. Ugyanakkor a későbbiekre nézve is tisztázottak a presbiteri szolgálat keretei, ha esetleg a ciklus során bármilyen személyi, vagy szervezeti probléma kapcsán ez kérdésként felmerülne.

De kik is lesznek a jelöltek?
Ahogy már fentebb említettem, egyházunk törvényei a jelöltek személyére nézve valójában döntési jogkört ruháznak a Választási Bizottságra és a hivatalban lévő presbitériumra. Azzal, hogy a Választási Bizottság tesz javaslatot a jelöltek személyére, még inkább viszont azzal, hogy a hivatalban lévő presbitérium dönt a jelöltek névsorával kapcsolatban, gyakorlatilag a szabad jelölés joga kikerül a gyülekezet választó közösségének a kezéből. Ennek belátható következménye, hogy a gyülekezet választó közössége, mivel nincs valódi döntési helyzetben a jelöltlista összeállítása tekintetében, érdektelenné válhat az egész jelölési, netán választási folyamattal kapcsolatban.
Hogyan előzhetjük azt meg, hogy ez az érdektelenség bekövetkezzen? Még inkább: hogyan tehetjük a gyülekezet választó közösségét igazán érdekeltté a jelölés, majd a választás folyamatában? Úgy, hogy a gyülekezet közösségének a kezébe adjuk a jelölés folyamatát!

Hogyan jelölhet a gyülekezet közössége presbiterjelölteket?
A Választási Bizottság összeállít egy olyan jelölőlapot, amelyen a gyülekezet presbitériumi létszámának megfelelő számú sor található, amelyen a gyülekezet választó tagjai megtehetik jelölésüket. A jelölőlap további részén pedig megfogalmazásra kerül, hogy azok közül a személyek közül, akiket a jelölőlapot kitöltő választó gyülekezeti tag presbiternek jelölt, nevezze meg azt az egyet, akire a gondnoki jelölését adja.
A jelölőlapokat a Választási Bizottság a gyülekezeti választó tagok elé bocsátja, akik azt kitöltve egy a gyülekezet épületében (templomban, gyülekezeti házban) elhelyezett lezárt, lepecsételt urnában helyezhetik el a Választási Bizottság által meghatározott határnapig.
A határnapot követően a Választási Bizottság az urát felbontja és összesíti a gyülekezeti választó tagok által leadott jelöléseket. Így kialakul az a jelöltnévsor, amely nem pusztán a Választási Bizottság, de még csak nem is a hivatalban lévő presbitérium döntését tükrözi, hanem a tulajdonképpeni választó közösség, a gyülekezeti választó tagok akaratát.

A jelölés, illetve a választás folyamatának ezen a pontján a hivatalban lévő presbitériumnak önkorlátozó döntést szükséges hoznia, ha el akarja kerülni azt a vádat, hogy a saját érdekei szerint válogat a jelöltek nevei között, és azt a névsort kell véglegesítenie, mint jelöltnévsort, méghozzá változtatás nélkül, amely a gyülekezeti választó tagok akaratából alakult ki a titkos jelölés során.
Így egy külső szemlélő számára is megkérdőjelezhetetlen, tiszta és demokratikus jelölési procedúra során, a gyülekezeti választó tagok jelölései szerint, ugyanakkor a hivatalban lévő presbitérium törvényi kötelezettségből fakadó megerősítő döntését követően véglegessé válik a jelöltek névsora.

És most kérdezzük meg a jelölteket!
A presbiterválasztás folyamatában ekkor minden jelöltet felkeres a Választási Bizottságnak legalább két tagja, akik a jelölt elé tárják az elvárások és kötelességek ívét, amelyet a gyülekezeti kérdőívek, a bibliai útmutatások és a törvényi előírások alapján állított össze számukra a Bizottság. Ezzel kapcsolatban a jelölt nyilatkozatot tesz, hogy vállalja-e, hogy legjobb tudása és igyekezete szerint eleget tesz az ezekben foglalt elvárásoknak és kötelezettségeknek.
Ezt követően egy olyan külön dokumentumot is aláír, amelyben arra nézve nyilatkozik, hogy a jelölést elfogadja-e, vagy sem. Így a jelöltek szóbeli döntése írásban is dokumentálttá, visszakereshetővé válik az esetleges későbbi jogorvoslati helyzetekben.